Praktisk kabling av digitalanlegg |
Post Reply ![]() |
Author | |||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() Posted: 23 november 2010 at 14:24 |
||
Utgangspunkt:
Det går i skinnelegging for tida.
Sporet vert dobbelt isolert. Den eine skinnestrengen pga blokkdeling og den andre i "tilfelle noko".
Tilbakemelding frå blokkene til pc.
Teori:
Grov nok ledning så nær skinnene som mulig. Ungå spenningsfall.
Praksis:
Ledinger med 1,5 (-2,5 )mm2 kan vera noko herk å arbeida med. Evt lodding krev varme med påfølgende smelteskader osv.
Problemstilling:
I det punktet teori møter praksis, vinn praksisen.
Mange på forumet har vore gjennom dette før meg.
Korleis har de utført dei ulike oppkoplingane?
Kor på oppkopling kan ein gå ned i kvadrat på ledning osv?
Kva koplingsprodukt har de brukt?
osv...
|
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
ses ![]() Fremo og MjF medlem ![]() ![]() Joined: 09 november 2006 Location: Norway Status: Offline Points: 3920 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
"Vanlig" tynn ledning loddes til skinne. Gjør den kort og skjøt det mot grov ledning så nære som praktisk mulig. Du får nok et spenningsfall da også, men fallet er også avhenging av lengden på den tynne, ikke bare tverrsnittet.
|
|||
Svein S
|
|||
![]() |
|||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Bra forslag som let seg gjennomføre. Tenkte ikkje på lengden av tynn ledning. Har spenningsfallet i den tynne korte ledningen noko praktisk betydning? Er dette almen "godtatt" kabling i digitalverden?
Men sidan eg er i det praktiske hjørnet;
Kort lengde er (frå skinnestreng gjennom x-fineren )ca 7-10 cm
1,5mm2 er det grov kabel? Kva med kvaliteten på den grove kabelen mht spenningsfall. Mykje billig dritt å få idag.
Viss blokka er 2m lang, har det noko for seg å legge opp fleire tynne ledningar frå den grove?
|
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
ses ![]() Fremo og MjF medlem ![]() ![]() Joined: 09 november 2006 Location: Norway Status: Offline Points: 3920 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Jeg har egentlig liten erfaring med DCC, så egl. bør andre svare på dette. Men vi bruker nå 0,14 kvadrat (0,17?) på TMJK-anlegget, og kan ha lengder med tynne ledninger på både 20 og 30 cm uten at det synes å ha gått utover driften. Men vi har ikke kjørt systemet særlig hardt ennå, så hvordan det vil te seg med mange tog i drift på en gang, vet jeg ikke.
Edited by ses - 23 november 2010 at 16:21 |
|||
Svein S
|
|||
![]() |
|||
b e pedersen ![]() Medlem i MJF ![]() ![]() Joined: 02 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1081 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Jeg burde jo også trå særlig varsomt her, men det er vel begrenset antall lok på hver tynne ledning? Ellers synes det valig å benytte koblingslister (av 'loddetypen') for sammenkopling av flere tynne til den grove 'hovedsprederen' .. |
|||
Bjørn Egil
|
|||
![]() |
|||
ses ![]() Fremo og MjF medlem ![]() ![]() Joined: 09 november 2006 Location: Norway Status: Offline Points: 3920 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Vi lodder én ledning per skinnestrening. En blokk eller feederstrekning består ofte av mange skinner som då får mange tilkoblinger fordi det normalt også går strøm gjennom laskene, men vi stoler altså ikke 100 % på laskenes strømledningsevne over tid.
|
|||
Svein S
|
|||
![]() |
|||
janerts ![]() Nykommer ![]() Joined: 03 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 75 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Heisan.
Som Svein seiere så får kvar skinne egen tilkobling. Det vil då seie tilkobling ca kvar 80 cm. Vi bruker då tynn kabel (0,14) ned til tjukk kabel (1,5) som går paralelt med skinnene under kryssfineren. Noko tilsvarande visest her: http://www.railwaybob.com/Modules/TrackBuss/TrackBuss01.html Vi har delt opp skinnene i blokk strekninger og kvar blokk har sin tjukk kable. Den går igjennom ei lyspære for å hindre at kortslutning stoppar all trafikk samt hindrar at avspora tog smeltar. Vi har henta inspirasjon frå Joe Fugate her: http://siskiyou-railfan.net/e107_plugins/content/content.php?content.13 Vidare går kabel gjennom en DCCOD http://www.jlcenterprises.net/Products.htm#OD som detekter om det er tog på det sporavsnittet. Så samlar vi kablane frå sporavsnitta på en stasjon + spor i retning mot neste stasjon til enda større kabel (4.0) som går til koblingslist ved DCC Booster. Kan ellers anbefale en kikk på denne: http://www.siliconvalleylines.com/dcc/2006/Wiring.pdf. Velleg helsing Jan-Rune TMJK |
|||
![]() |
|||
jhh61no ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 05 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 686 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hei Anders.
Legg inn signaturen i meldingene dine så blir du ikke så anonym
![]() Som nevnt på telefonen benytter vi som korte ledninger, dvs de vi lodder i skinnestrengen, 0.75 kvadrat. De er foholdsvis tjukk, men alikevel enkle å lodde i skinnestrengen. Det er viktig at du fortinner både ledning og skinnestreng før du lodder så sitter den på første forsøk.
Ellers så følger vi de andre rådene gitt her, dvs tilførsel til skinnestreng pr flekiskinnelengde, ca 90 cm.
Lykke til
|
|||
Jarle H Hansen
Bergen Digitrax SuperChief/Empire Builder. TrainController Gold/TrainProgrammer 8.0B5,LDT, LocoIO, Zimo++ |
|||
![]() |
|||
sortebaroon ![]() Nykommer ![]() Joined: 17 september 2007 Location: Norway Status: Offline Points: 2 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Kan man bruke krysskoblingstråd som denne? Den er lett å jobbe med, og er 0,5mm i diameter.
http://www.nexans.no/eservice/Norway-no_NO/navigate_124929/Krysskoblingstrad_KK_.html#top |
|||
![]() |
|||
eika ![]() FREMO-forummedlem ![]() Joined: 01 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1617 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
0,75m2 på den korte feederen fra busledningen til skinnene høres ut som en seriøs overkill. Så lenge busledningen er av skikkelig kvadrat (1,5mm2) og boosterene har innebygget kortslutningssikring så holder det plenty med 0,2mm2 på de korte feederledningene.
|
|||
Når går toget fra Skråvika?
|
|||
![]() |
|||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Takk for gode svar.
Det dukkar opp fleire ting etterkvart som eg les. Så var det dette med å plukke ut det rette.
Eg er faktisk glad eg spør før eg set igang. Eller bestiller noko som helst.
Forstår ikkje grunnen til det store spiket i meiningar i ledningsvalg mellom skinne og tjukk leding.
Mi vegring kan ligge litt her.
Kansje var eg gnien under skinnemonteringa. På enkelte blokker er det opptil 3-5 lasker. Har brukt både "kapp", tilpassing til naboseksjon og skinnene er forskyvd for å ungå lasker overfor kvarandre spesielt i kurver i kurver. Tiilig sine lasker er heller enkle. Dei gir seg litt under montering. Fungerer teknisk med å skøyte skinne mot skinne, men dei vert romslige og eg har ingen kontroll med kor stor kontaktflata er.
Då kjem det praktiske; 3-5 grove/tynne ledinger eller jumper eg mellom enkelte skinneskøyter?
Må og sjekke ut kabler og prøvelodde.
Kortslutningver er viktig. To er nevnt, er det fleire måtar og kor kjem dei inn i ledingsnettet?
Det dreg på seg og kostnaden aukar.
Konklusjon så langt;
4 mm2 hovedleding langs anlegget. Er usikker på kontakter mellom seksjonane. Kvar seksjon får ei stjerneforgreining ut til respektive blokker. Edited by AT - 25 november 2010 at 22:49 |
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
eika ![]() FREMO-forummedlem ![]() Joined: 01 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1617 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
En normal modelljernbanebooster gir mellom 2 og 5A ut til sporet og har innebygget kortslutningsvern som gjør tilnærmet samme jobb som sikringen i sikringsskapet. Tykkere tverrsnitt på matingen til en modelljernbane med de korte avstandene det der dreier seg om enn hva man har rundt omkring i huset på 230V anlegget er derfor temmelig unødvendig... For mange mindre digitalanlegg så vil en 0,75m2 lampettledning være nok som mateledning, men vil man være helt sikker så finnes det billige 1,5m2 hos Claes Ohlson og Biltema som kan brukes.
Når det gjelder plugger mellom seksjoner har jeg flere steder på FREMOduler brukt denne typen her fra seksjon til seksjon: https://www.elfaelektronikk.no/elfa3~no_no/elfa/init.do?item=42-268-13&toc=0
Slike DIN audiokontakter får du med forskjellig poltall ut fra behov, og de klarer flere Ampere strøm.
Eirik Edited by eika - 25 november 2010 at 23:04 |
|||
Når går toget fra Skråvika?
|
|||
![]() |
|||
janerts ![]() Nykommer ![]() Joined: 03 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 75 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hos TMJK har vi valgt å lodde tilførsel ledning til alle skinnene. Ingen skinner får tilførsel via laskar. Laskane kan virke først, men så blir dei dårlige etterkvart.
Dersom du blar litt på sidene til Joe Fugate som eg linka til, finn du enkel måte å koble inn lyspære som vern. Dei ligg i serie med tilførselent til eine skinne strengen. Jan-Rune |
|||
![]() |
|||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Eg kan for lite om straum.
Gjennom praktisk erfaring opplever ein at straumen tek kortaste veg. Sviktar noko kan det føra til utilsikta hendelser. Dette har dei fleste sett spesielt på biltilhengerlys.
Ser og at min mj-DC, 12v bileletro og 220v erfaringar heller ikkje kan direkte overførast til DCC og digital teknikk. Ny lærdom må aksepterast utan heilt å forstå.
Til Eika
Din forklaring i siste innlegg gir meg logikk. Ingen meining med 4 mm2 når tilførsel ledning til mj-rommet er 1,5 mm2.
Flott at DIN kontakten er utprøvd og fungerer til formålet.
Å jobbe med ledinger i 0,75 - 1.5 området letter monteringsarbeidet. Gir større utvalg i kontakter og koblingsprodukter. Dette burde gi ei raskare montering.
Til janerts
Då vert det lodding av lasker og ein tilførsel-leding ca pr flexiskinnelengd.
Eg såg lyspærevarianten. Forstod det slik at når loket sluttar å vere forbruker og går over til å vere ledning vil lyspæra lyse og ta belastninga. Bla bruker Fremo dette prinsippet i vekslane sine. Då vil kun eit lok verta ramma av kortslutning. Pærene ligg i serie og ved normal drift vil dei ikkje lyse. Kva kriteri set ein til lyspæra? Bremselyspære for at det skal funke?
Ein booster leverer til fleire blokker f.eks innanfor ein seksjon. Då vil alle lok og veksler "flate ut" ved kortslutning.
Kva konsekvens har det? Kva medfører det i praksis?
Ved å nytte booster som kortslutings vern, må ein kansje inn med fleire enn nødvendig, viss ein vil dele kortslutningområdet opp i mindre område.
Kor viktig er det å tvinne digital tilførsel-leding for å ungå støy? Tilbakemeldingsledingen skulle ikkje tvinnast. Det forstyrra tilbakemelding. Går eg ut ifrå eit punkt under seksjonen, stjerneforma spreding av ledingen ut til blokkene, vil i praksis ingen av ledingane verta tvinna?
|
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
ses ![]() Fremo og MjF medlem ![]() ![]() Joined: 09 november 2006 Location: Norway Status: Offline Points: 3920 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hvis hver skinnebit har egen tilførselskabel, tenger man vel ikke lodde laskene i tillegg?
|
|||
Svein S
|
|||
![]() |
|||
janerts ![]() Nykommer ![]() Joined: 03 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 75 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Vi brukar Biltema artikkel 35-15498 som er 12V pære på 21W. Den har passe intern motstand slik at den ikkje lyser med normal drift.
Dersom en kjører alleine er det noko en fint kan leve med. Ein har då nok med å fikse problemet. Når en kjører fleire saman slik som hos oss på klubben, vert det plagsomt at alt stoppar opp fordi eit tok sporar av eller liknande. Ved å nytte booster som kortslutings vern, må ein kansje inn med fleire enn nødvendig, viss ein vil dele kortslutningområdet opp i mindre område.
Tvinning eller ikkje er en stadig pågåande diskusjon på diverse diskusjonsforum. Hos TMJK har vi valgt å ikkje tvinne og det har gått heilt fint. Jan-Rune |
|||
![]() |
|||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
"Hvis hver skinnebit har egen tilførselskabel, tenger man vel ikke lodde laskene i tillegg?"
Einig.
men,
anlegget er delt opp i seksjoner. Tanken var at det måtte vera ein fordel å kunne setja ein seksjon på høgkant når det skal gjerast noko på undersida. Her har ein allerede gjort eit valg her mht. kabling. Skinnenelengda er tilpassa innanfor kvar seksjon. Det medføre korte og lange skinnebitar. Så vart det på skjulte spor nytta ein del rette"ferdigskinner" på ca 20 cm. Her har eg laga meg litt for mykje loddearbeid. Synest litt lettare å lodde lasker enn å trekkefram leding til kvar enkelt korte skinnebit.
Eller er det kansje ikkje så lurt å lodde lasker. Skinnestrengen kan verta vanskeleg å gli fram og tilbake i svillene. Kansje ein fordel med justeringsmulighet når seksonane vert sett saman og skinnene skal møtast.
Forsvinn f. lys, lyd osv. frå lokomotiva ved kortsluting. Eller varierer dette frå lok til lok? Ny igangsetting gjennom kontroll eller programmering eller kjem det igang av seg sjølv?
Eg ser at klubbkøyring gir god erfaring. Edited by AT - 26 november 2010 at 23:09 |
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
jhh61no ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 05 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 686 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
God morgen godtfolk
Kan så være
![]() ![]() Om man ser på sidene http://www.wiringfordcc.com/trakwire.htm vil man se et eksempel på spenningsfall i en skinnestreng. Så vidt jeg husker er Tilig code 83. I følge tabellen på nevnte side vil man da kunne oppleve et spenningsfall 0,25 V pr fot skinnelengde ved 3A (Zephyr).
Så hvorfor introdere flere kilder til spenningsfall ved å benytte tynne ledninger ?
Eksempelvis hadde vi blokker med/uten detektorer. De med detektorer hadde dioder som medførte et spenningsfall på 0,7V og det var enkelt å se at det medførte fartsendring når toget kjørte mellom blokker med/uten detektor
Et annet moment er at prisforskjellen på tynnere ledning f.eks 0,14mm2 fra NMJ vs f.eks 0.75m2 RKUB kabel fra Biltema stort sett går ut på ett, dvs 20kr pr 10m. 0,2mm2 vet jeg faktisk ikke hvor jeg skal få fatt i. Så det handler også litt om tilgjengelighet. Å lodde 0,5 eller 0,75 mm2 til skinnestrengen er helt uproblematisk. Tynne ledning har også lettere for å knekke i loddingen ved bevegelser. Ideelt sett skal jo det ikke være bevegelse i dem men tror vel at mange har opplevd at man under bygging lett kan komme til å hekte seg fast i ledninger.
Et annet moment en kan komme til å stå overfor ved digital kjøring er ønske montere blokkdetektorer. I den grad de av praktiske grunner ikke kan plasseres så nært skinnestrengen som ønsker vil man kunne bruke 0.5/0.75 hele veien fra detektor til skinnen uten å måtte ha forskjellige ledninger.. hver koplingspunkt er et potensielt problem.
Men for all del ikke la oss gjøre dette til en konkurranse... En del av momentene er sikkert kun av akademisk interesse, men jeg tror dere vil finne flere eksempler på at man har benyttet for tynn ledning enn for tykk
![]() Kort sagt kjør etter føre var prinsippet, heller 100 overdimensjonerte ledninger enn 1 underdimensjonert.. Eller som jeg pleier å si : Det er billigere å lære av andres feil ![]() Edited by jhh61no - 27 november 2010 at 08:51 |
|||
Jarle H Hansen
Bergen Digitrax SuperChief/Empire Builder. TrainController Gold/TrainProgrammer 8.0B5,LDT, LocoIO, Zimo++ |
|||
![]() |
|||
SveinR ![]() Fremo og MjF medlem ![]() Joined: 03 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1215 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
En grunn til å ha større tverrsnitt på kabelen på anlegget er på grunn av spenningsfallet.
At tilførselen inn til rommet er 1.5mm2 kan ikke sammenlignes med det kvadratet man velger på MJ-anlegget.
Si at kabelen vi velger har en motstand på 1Ohm, og vi bruker 5Ampere.
Ohm's lov sier at U=RxI, Spenning = Motstand x Strøm. Går det 5Ampere gjennom kabelen får vi et spenningsfall (tap) over kabelen på 5V. Om vi i veggen måler 230V eller 225V, oppstår det ingen krise.
Men om spenningen på skinnene synker ifra 16V til 11V så er det jo en merkbar endring, som vil føre til at togene og evt. elektronikk oppfører seg anderledes.
Kan boosteren f.eks levere 5Ampere ved maks, så betyr det ikke at det går 5A i 230V tilførselen.
Det er kun den overførte effekten som er lik. Effekt er nemlig = spenning x strøm, P=UxI
16V x 5A = 80W. Snur vi på formelen så finner vi ut at ved 230V og et forbruk på 80W så går det kun 0.34A.. I=P/U.
Ergo man trenger et mye større kvadrat på ledningen ved lavere spenning for å overføre samme effekt.
|
|||
Mvh
-SveinR Det finnes en skiftetraktor til alt |
|||
![]() |
|||
jhh61no ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 05 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 686 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hei Svein
Takk for tydliggjøringen
![]() |
|||
Jarle H Hansen
Bergen Digitrax SuperChief/Empire Builder. TrainController Gold/TrainProgrammer 8.0B5,LDT, LocoIO, Zimo++ |
|||
![]() |
|||
AT ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 21 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 121 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hei Svein
Omsider gjekk denne setningen inn
![]() "Ergo man trenger et mye større kvadrat på ledningen ved lavere spenning for å overføre samme effekt."
Då vert det 0.75mm2 frå skinne til blokkdetektor. 4 mm2 som hovedleding langs heile anlegget?
Eg burde gi meg men,
Skinner er som ein ledning, med ein viss motstand og tilsvarende spenningsfall.
Viktig å ha ein god forsyningsledning langs sporet.
Er Biltema ledningen god nok mht motstand?. Eller er dette standarisert på ein eller annan måte? Korleis finn eg ut kvaliteten? |
|||
AT
|
|||
![]() |
|||
Stein ![]() Medlem i MJF ![]() ![]() Joined: 16 juli 2008 Location: Norway Status: Offline Points: 53 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hei. Her kommer litt fakta oppi all synsingen:
For det første. Biltemaledningen er mer enn god nok. Kobber er kobber. Bruker selv denne med godt resultat.
Så dette med spenningsfall i en ledning: Da må vi vite hva den SPESIFIKKE motstanden for ledermaterialet er. For kobber er dette 0,0175 ohm pr kvadratmillimeter pr meter. Hvis dette høres gresk ut så skal jeg forklare litt med utgangspunkt i Biltema ledningen, og boostereksempelet med 5 ampere totalt ut til anlegget:
En ledning med tverrsnitt 0,75 kvadrat millimeter, har følgende motstand pr meter:
0,0175 : 0,75 = 0,0233 ohm
Hvis du for eksempel har 10 meter fra strømforsyningen til det punktet på anlegget som er lengst vekke, blir den totale motstanden:
0,0233ohm X 10meter X 2 (Du må gange med to fordi det er en ledning frem, og en tilbake)
Totalt 0,46 ohm
Spenningsfallet i kretsen blir da:
0,46 ohm X 5 ampere = 2,33 volt
Dersom det er aktuelt med et så høyt strømforbruk, vil 0,75 kvadrat bli for lite. Men selv om du bare går opp til 1,5 kvadrat, så halverer du spenningsfallet til 1,16 volt, noe som burde være uproblematisk.
Hvis du velger en 4 kvadrat ledning vil spenningsfallet bli så lavt som 0,43 volt, men du bør spørre deg om du virkelig trenger dette. Det er MYE letter å jobbe med 1,5 kvadrat enn 4.
Når det gjelder ledning opp til skinnene, kan du stort sett bruke hva som helst. Dersom du forsyner hver flexiskinne med sin egen ledning på f.eks 0,14 kvadrat, vil du etter å ha koblet sammen ti skinnestykker være oppi totalt 1,4 kvadrat, altså om trent det samme som hovedledningen. Når du kobler strøm til hver skinneseksjon, må du og huske på at du neppe kjører mer enn maks to lok samtidig på en slik 90 centimeters strekning.
Hvis jeg skal gi noen råd basert på egen erfaring, så er det å lodde alle koblinger. Dersom du behersker dette, gir det en suveren forbindelse. Jeg lodder og i sammen alle skinnelaskene, for optimal kontakt. Da er det heller ikke nødvendig å mate hver eneste skinne med strøm. Hvis du går opp til 0,75 kvadrat ledning til skinnene, kan du fint ha en tre fire meter mellom hver kobling.
Pass og på å få frem strøm til alle punkter på vekslene. Dette varierer etter fabrikat. Sjekk bruksanvisningen.
Når du kjører digitalt og det er strøm på skinnene hele tiden, er det og greit å legge inn en bryter i strømtilførselen til alle sidespor, slik at disse kan legges død når du skal parkere et lok der.
En ting til slutt: Prøv om det virker hver gang du kobler en ny ledning. Dersom du har gjort en feil blir den da lett å finne. Det er mye verre å koble opp et helt anlegg, for så å finne ut at du har full kortslutning, uten å ane hvor
![]() Lykke til
|
|||
NSB H0 frem til 1970 + GVB
|
|||
![]() |
|||
eika ![]() FREMO-forummedlem ![]() Joined: 01 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1617 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Nå tar vel eksemplet ditt utgangspunkt i at all strøm ledes kun gjennom skinnen, samt at hver skinne belastes fullt ut med 3A. I virkeligheten vil det så godt som aldri skje. For det første fordi ledningstilførselen jo ligger paralellt med skinnene og fungerer som en økning i kvadratet på strømlederen, og for det andre fordi det er svært sjelden med dagens boostere at man belaster en skinne med 3A. Selv et større H0 lok med lyddekoder vil jeg tro ligger godt under 1A, og selv personvogner med lys bruker kun fraksjoner av den strømmen. Normale H0-lok med
en god motor ligger vel på 0,3 til 0,6A strømforbruk, hvilket betyr at man må kjøre skikkelig amerikansk consist med 4-5 lok før man trekker såpass med strøm ut av en booster og dermed gjennnom skinnen og tilførselsledningene.
Jeg har koblet mye på Horten modelljernbaneklubbs anlegg (jeg har sett mer av undersiden enn oversiden på anlegget føles det som...). Fra NCEs boostere på 5A brukte vi 3x0,5mm2 som mateledning ut til blokkort som kunne befinne seg 4d-subplugger og seksjoner borte, og ut fra blokkortene gikk det normalt med 0,22m2 eventuellt 0,5mm2 om avstanden var flere seksjoner tilbake til seksjonen hvor selve skinnen lå. Jeg har ennå til gode å se et eneste lokomotiv sakke av på farten grunnet spenningsfall på de avstandene der.
På anlegget til Horten Modelljernbaneklubb har vi og på hovedstasjonen nærmere 100 sporfelt. Følerene til disse sporfeltene er plassert inne i et stort "skrivebord" sammen med selve panelet for stasjonen. Boosteren står og plassert i samme skrivebordet, men ledningstykkelsen fra hvert sporfeltkort (Bruce Chubb optimized detector med brolikeretter=1,4V spenningsfall) og til pluggen som forbinder dette skrivebordet med selve anlegget er 0,22m2. I kabelen mellom anlegg og skrivebord er det om jeg husker rett 0,5mm og så er det nok en gang 0,22mm2 fra loddelisten under anlegget og opp til skinnen.. Noen merkbar effekt av dette har vi heller ikke observert, og ikke har vi vært plaget av brudd i loddinger e.l. heller, så vi har muligens vært veldig heldige? ![]() Derfor er jeg fortsatt helt trygg på at å bruke kabel over 1,5mm2 som matekabel fra booster på et mindre hjemmeanlegg er totalt unødvendig, samt at en meter eller to med 0,22mm2 fra mateledningen opp til skinnen ikke vil få merkbare konsekvenser for togene...
0,22mm2 kabel får man kjøpt enkelt og greit fra ELFA for i underkant av 1 krone meteren, sjekk link:
|
|||
Når går toget fra Skråvika?
|
|||
![]() |
|||
traiNman ![]() Veteran ![]() ![]() Joined: 07 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 500 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Bare et lite tips:
Jeg bygger på et lite N-anlegg og for å gjøre det enkelt benytter jeg Biltemas kabler i 1,5 og 0,75 kvadratmm tverrsnitt.
Ved strømtilførsel til skinnene benytter jeg 0,75 mm kabel på følgende måte (har laget noen enkle skisser i full fart, rødt er isolasjon, gult er loddetinn):
Først avisolerer jeg ca 2 cm. Så deler jeg kobberkordelene i to ca like store deler. Deretter klipper jeg av ca 1 cm av den ene halvdelen (skisse 1).
Så tvinner jeg kordelene og fortinner dem (skisse 2).
Der hvor strøm skal føres til skinnene bores et hull gjennom underlaget like utenfor skinnestrengen. Ledningen føres opp gjennom underlaget, den øverste delen av de fortinnede kordelene bøyes i 90 grader og gjerne litt inn mot skinnestrengen. Ledningen loddes til skinnestrengen som er fortinnet på dette punktet på forhånd (skisse 3). Synlige deler av ledningen og loddepunktet males med samme smussefarge som skinnestrengen.
![]() Dette har også den fordel at ved å fortinne ledningen på forhånd blir denne stiv nok til å kunne formes slik at den passer inn mot skinnestrengen. Ved å holde ledningen under underlaget med en hånd kan man ved å dreie på denne, få ledningen til å ligge an mot skinnestrengen mens man lodder med den andre hånden. Dessuten blir det færre typer ledninger å kjøpe inn og holde rede på. Biltemas kabler er lett tilgjengelige for meg og de er billige.
Petter Edited by traiNman - 28 november 2010 at 21:30 |
|||
![]() |
|||
ses ![]() Fremo og MjF medlem ![]() ![]() Joined: 09 november 2006 Location: Norway Status: Offline Points: 3920 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hvis utseende betyr noe (og det gjør det vel?) bør man loddene ledningen på undersiden av skinnen, og ikke langs med slik som på skissen over.
|
|||
Svein S
|
|||
![]() |
|||
jhh61no ![]() Medlem i MJF ![]() Joined: 05 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 686 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Hei igjen
Først vil jeg oppfordre alle til å benytte en signatur med et navn i
![]() Til Eika (Eirik ?)
Når jeg refererte til motstanden i skinnestrengen så var det for å understreke behovet for ekstra mating ikke for å ekskludere den.
Jeg er fullstendig klar over strømforbruket i de ulike komponentene, men når kortslutning oppstår blir det lett litt mer, selv kjører jeg Digitrax DCS200 med 8A. Selv om Anders nå kjører Zephyr, kan det jo være greit å være klar til en evt utvidelse. Kostnadene med å kjøpe litt større dimensjoner er sannsynligvis neglisjerbar.
I NJK Bergen sitt DCC anlegg benytter vi kun 0,75 og 1,5 mm2 evt 0,5mm2 i spesielle tilfeller.
Jeg også har tilbrakt mange år under skinnegangen.
![]() Som jeg skrev ikke la dette bli en konkurranse ![]() Edited by jhh61no - 28 november 2010 at 22:28 |
|||
Jarle H Hansen
Bergen Digitrax SuperChief/Empire Builder. TrainController Gold/TrainProgrammer 8.0B5,LDT, LocoIO, Zimo++ |
|||
![]() |
|||
eika ![]() FREMO-forummedlem ![]() Joined: 01 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1617 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Eirik
|
|||
Når går toget fra Skråvika?
|
|||
![]() |
|||
b e pedersen ![]() Medlem i MJF ![]() ![]() Joined: 02 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1081 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
.. og det er en av årsakene til at fx vogntog har 24 V anlegg, boliger har 230 V og nye næringsbygg får levert høyere spenning enn boliger ... ![]() |
|||
Bjørn Egil
|
|||
![]() |
|||
SveinR ![]() Fremo og MjF medlem ![]() Joined: 03 november 2004 Location: Norway Status: Offline Points: 1215 |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
||
Ja og ikke minst årsaken til at det er mye høyere spenning i høyspentmastene som frakter strømmen i fra kraftverk til forbruker. Hadde dette ikke vært tilfelle, så hadde det jo vært mye greie å hatt 230V i disse forsyningsnettene. Men nå er dette sånn det virker og skulle man hatt 230V i disse forsyningslinjene, så hadde ledningen hatt så tykt kvadrat at det hadde vel knapt gått ann å bygge noen master som kunne holde slikt oppe
![]() |
|||
Mvh
-SveinR Det finnes en skiftetraktor til alt |
|||
![]() |
Post Reply ![]() |
|
Tweet |
Forum Jump | Forum Permissions ![]() You cannot post new topics in this forum You cannot reply to topics in this forum You cannot delete your posts in this forum You cannot edit your posts in this forum You cannot create polls in this forum You cannot vote in polls in this forum |